El Grup d'estudi i protecció dels ecosistemes catalans (GEPEC) ha presentat una denúncia a l'Audiència provincial de la demarcació per un "suposat cas de corrupció i delicte ambiental" relacionat amb l'explotació d'un bosc públic al Parc Natural dels Ports, a les Terres de l'Ebre. El vicepresident del col·lectiu, Xavier Jiménez, i el seu assessor jurídic, Albert Calduch, han explicat aquest dimarts al matí a la seu de Reus que "diversos càrrecs del Departament d'Agricultura de la Generalitat hi podrien estar implicats", entre els quals destaquen el cap de serveis de boscos a les Terres de l'Ebre, Josep Vicenç Jovaní, i l'exdirector dels Serveis Territorials d'Agricultura a la mateixa zona, Pere Vidal. Calduch creu que tots dos han comès un delicte ecològic pel qual "poden demanar-se entre un i quatre anys de presó".
Adjudicacions 'a dit' per tallar arbres del Parc
Jiménez s'ha remuntat al 2014 per situar els fets, quan el Departament va retirar la gestió de l'espai a la direcció del Parc i al mes de novembre es va dur a terme una tallada d'arbres a la zona de Refalguerí, al terme municipal de La Sènia. "Agricultura vol que els nostres boscos siguin mercaderia", ha expressat. Mesos abans, al 2013, el Departament havia cedit competències a l'empresa pública Forestal Catalana, S.L. per tal que aquesta adjudiqués els treballs necessaris al Parc. En aquest sentit, Jiménez ha apuntat que "posteriorment Forestal Catalana va adjudicar, a dit, diverses feines a l'empresa Monroyo Industrial", de Terol. L'ecologista ha alertat de la trajectòria de la societat aragonesa, que "acumula diverses denúncies a la zona de Castelló" i que "és famosa perquè allà on va incompleix els requisits legals que se li exigeixen".
Un cop fets els treballs per part de Monroyo al Parc, la fusta tallada va ser apilada i es va deixar sense retirar, quelcom que els membres de GEPEC han descrit com "una gran imprudència". El grup ecologista ha indicat que la fusta ja era apilada al gener de 2015 i ha subratllat l'existència d'un informe previ de la direcció del Parc Natural dels Ports en què s'establien les condicions tècniques que cal seguir sempre en tasques similars. Així, tots els treballs s'han de fer fora del període comprès entre el 21 de març i el 31 de juliol, quelcom que l'organització aragonesa no ha fet. "Com més temps es deixa la fusta apilada més s'asseca, i en això fa que el seu pes baixi i que la despesa que han de pagar per retirar-la sigui molt menor", ha precisat Jiménez. Un any més tard, aquest gener, la fusta seguia apilada.
Creuen que s'ha comès un delicte d'estafa
A conseqüència d'això, i segons Jiménez, unes 10 hectàrees la zona boscosa s'han vist afectades per la presència indiscriminada d'un escarabat barrinador de fusta, el 'Tomicus'. "Ni Forestal Catalana ni els Serveis Territorials d'Agricultura a les Terres de l'Ebre van sancionar l'empresa, ni els van obligar a retirar la fusta. Van mirar cap a una altra banda", ha censurat el vicepresident de GEPEC. Ara fa un any, en paraules de Jiménez, "es van adonar que s'havia produït una plaga que afectava milers d'arbres" i des de l'Administració es va procedir a tallar a rasa la zona, quelcom que "tampoc garanteix que s'elimini el 'Tomicus'". Per a l'advocat Calduch és en aquest punt on es va produir el fet "més sorprenent", ja que l'adjudicatària de fer aquests treballs va ser novament Monroyo. "És ben curiós que l'empresa que ha provocat la plaga sigui beneficiada amb la nova tallada", ha apuntat.
Per tant, Calduch ha declarat que "s'ha produït un tracte de favor a Monroyo" i s'ha preguntat "com deu actuar Agricultura en zones que no estan protegides si aquí han permès tot això". L'assessor legal de GEPEC ha avançat que a partir del seguiment que els ecologistes han fet del cas, la denúncia demanarà a la Fiscalia que investigui els responsables de la situació per un suposat delicte ecològic, un delicte de prevaricació ambiental i connivència i, finalment, un delicte "d'estafa o similar" per "alterar el preu de la fusta". "Assistim a la mercantilització dels nostres boscos, i sospitem que aquesta és una pràctica habitual del Departament d'Agricultura". L'advocat ha fet constar que "en uns 18 mesos tindrem un auto d'imputació i sabrem de quins delictes se'ls acusa, finalment". "Si això tira endavant, demanarem la pena màxima per cadascun d'aquests", ha reblat Calduch.
Autoritzo al tractament de les meves dades per poder rebre informació per mitjans electrònics